Lyrikk

toc

Hva er lyrikk?
Lyrikk er en egen hovedsjanger innen skjønnlitteraturen. Ordet lyrikk kommer fra gresk lyre (et strengeinstrument).



Det er ingen regler for hvordan et dikt skal være, men diktet er bygget opp av en eller flere strofer. Språket kjennetegnes av rim og rytme og språklige bilder. Den kanadiske litteraturkritikeren Northrop Frye kaller disse språktrekkene //babble// and //doodle//. Med //babble// menes lydene i språket som gir en opplevelse av musikk og rim og rytme. //Doodle// er de språkbildene som diktet prøver skape ved å bruke metaforer, sammenligninger, besjelinger og lignende.

media type="custom" key="8175210"

Les mer om dikt på NDLA [|her]

Hvorfor skal vi analysere lyrikk?
Diktet innholder mer enn vi ser ved første gjennomlesing. Diktet må nærleses. Det innebærer at vi gjennom diktet får mulighet til å utforske språket og blir mer bevisst på ordenes innerste mening.

Læreplanen
//Hovedområder i faget://

//Skriftlige tekster// //Hovedområdet skriftlige tekster dreier seg om skriftlig kommunikasjon, det vil si å lese og skrive norsk. Lesing og skriving er parallelle prosesser i den enkeltes læringsforløp. Eleven utvikler skrivekompetanse gjennom å skrive og lese og lesekompetanse gjennom å lese og skrive. Dette skjer gjennom arbeid med ulike sjangere på bokmål og nynorsk med økende krav til forståelse for sammenhenger mellom tekstenes form og funksjon. Det arbeides med å stimulere til lese- og skrivelyst og –evne og til å utvikle elevenes lese- og skrivestrategier i en sammenhengende progresjon gjennom hele det 13-årige løpet. Det er også lagt vekt på elevens evne til å lese ulike tekster på ulike måter, både for å lære og for å oppleve, samt på elevens forståelse av sin egen utvikling som leser og skriver//

//Mål for opplæringen er at eleven skal kunne//
 * //drøfte innhold, form og formål i et representativt utvalg samtidstekster, skjønnlitteratur og//
 * //sakprosa på bokmål og nynorsk og i oversettelse fra samisk//
 * //gjøre rede for et bredt register av språklige virkemidler og forklare hvilken funksjon de har//

Analysebegrep / faguttrykk - mer på NDLA [|her]
Det gikk over stokk og stein || Du er som en rose. ||
 * besjeling || Konkrete gjenstander blir framstilt som levende, de får en sjel. Eksempel er ”Isen stønnet høyt da de gikk ut på den”. ||
 * bokstavrim (alliterasjon) || Trykktunge ord begynner med samme konsonant:
 * denotasjon || Den egentlige meningen av et ord, slik ordet vil bli forklart i en ordbok ||
 * det lyriske jeg || stemmen i diktet (tilsvarer synsvinkel i prosa) ||
 * enderim || Siste stavelse i verselinjen rimer med siste stavelse i en etterfølgende verselinje ||
 * ironi || Å si det motsatte av hva en mener. Ironi kan markeres ved anførselstegn eller kursiv. ||
 * konnotasjon || De tilleggsbetydninger er ord har, de følelser og tanker ordet får fram hos mange mennesker ||
 * metafor || Et språkbilde ||
 * personifisering || Et abstrakt begrep får menneskelige egenskaper. Eksempel: Lykken smilte til henne. ||
 * sammenligning (simile) || Å sammenligne to begreper ved å bruke ordene som eller lik.
 * stavelse || En del av et ord med vokal som kjerne. Ordet stavelse har 3 stavelser: sta-vel-se ||
 * strofe || Er en hoveddel i diktet, det mange feilaktig kaller vers ||
 * vers || Er en linje i diktet ||
 * visuell (grafisk) utforming || Hvordan diktet er satt opp har stor betydning, klikk [|her] for å se eksempel ||
 * figurdik t || Diktet er satt opp som et bilde. Se er et eksempel [|her] : Ingvar Moes dikt ”Gud het Inger en sommer”. ||
 * klisjé || er en død metafor, et språkbilde som har mistet sin virkning ||

Analyseskjema
NÆRLESING AV DIKT
 * || Observasjoner, refleksjoner, tanker: ||
 * Tittel ||  ||
 * Antall strofer ||  ||
 * Form (fast/fri) ||  ||
 * Antall verselinjer ||  ||
 * Evt. stavelser, rytme ||  ||
 * Enderim ||  ||
 * Allitrasjon (bokstavrim) ||  ||
 * Ordvalg – ordklasser – positive/negative ||  ||
 * Ord som ikke blir nevnt - virkning ||  ||
 * Verbtid ||  ||
 * Sammenligning (simile) ||  ||
 * Metafor ||  ||
 * Symbol ||  ||
 * Gjentakelser ||  ||
 * Tegnsetting ||  ||
 * Grafisk (visuell) utforming ||  ||
 * Det lyriske jeg – stemmen i diktet ||  ||
 * Tema ||  ||
 * Budskap ||  ||
 * Egne tanker ||  ||

media type="youtube" key="AudRKYSLeu4?fs=1" height="385" width="480"

Vurderingsskjema
svært mange språklige virkemidler i diktet || Eleven gjør rede for noen språklige virkemidler i diktet || Eleven har funnet få eller ingen språklige virkemidler i diktet || beskriver funksjonen virkemiddelet har i diktet || Eleven ser at virkemiddelet har en funksjon og ||  || og selvstendige eksempler på ||  ||   || tanker og refleksjoner om tema og budskap. Eleven trekker paralleller mellom diktet og andre tekster. ||  ||   ||
 * **Kompetansemål, lyrikk**
 * Eleven skal** || **5-6** || **3-4** || **1-2** ||
 * //- gjøre rede for språklige virkemidler// || Eleven gjør rede for
 * //- forklare funksjonen virkemidlene har i diktet// || Eleven gjør rede for og
 * //-drøfte sammenhengen mellom diktets innhold og form// || Eleven drøfter og gir mange
 * //- reflektere over diktets tema og budskap// || Eleven har svært mange

Nettressurser:

 * Grunnleggende om diktsjangeren:
 * NDLA: []
 * Ressurssidene, mest for ungdomsskolen: []
 * Enkel side: []
 * Språklige virkemidler: []
 * Grunnleggende kunnskap om dikt: []

**For videre lesning:**

 * Fra Høgskolen i Bergen: []
 * Riksmålsforbundet: [|http://www.riksmalsforbundet.no/Språktjenester/Skriv-bedre-stil/Råd-om-tekstanalyse.aspx]
 * txt: []
 * Dagbladets diktsider, bra: []

**Lærebøker**
[]

**Video**

 * NRK: []
 * Halvor Thengs, bra: []
 * Olav H. Hauge leser egne dikt: []

media type="youtube" key="HmmRJLawwgI?fs=1" height="385" width="480"